<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<page xmlns="http://projectmallard.org/1.0/" type="topic" id="gedit-general-intro" lang="hu">

  <info>
    <link type="guide" xref="index" group="intro-second"/>
  <credit type="translator copyright"><name>Hammer Attila</name><email>hammera at pickup dot hu</email><years>2014.</years></credit><credit type="translator copyright"><name>Kelemen Gábor</name><email>kelemeng at gnome dot hu</email><years>2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017.</years></credit><credit type="translator copyright"><name>Őry Máté</name><email>orymate at gmail dot com</email><years>2007, 2008.</years></credit><credit type="translator copyright"><name>Úr Balázs</name><email>ur.balazs at fsf dot hu</email><years>2014, 2015, 2017, 2019, 2022, 2024.</years></credit></info>

  <title>Bevezetés általánosságban a szövegszerkesztőkbe</title>

  <section id="not-a-word-processor">
    <title>Nem szófeldolgozó</title>
    <p>Egy <em>szövegszerkesztő</em> programot meg kell különböztetni a <em>szófeldolgozó</em> programoktól.</p>
    <p>Egy példa a szófeldolgozóra a <link href="https://www.libreoffice.org/">LibreOffice Writer</link>, amelyet szabad és nyílt forráskódú szoftverként adtak ki.</p>
    <p>Egy szófeldolgozó lehetővé teszi különböző típusú dokumentumok (jelentések, levelek, könyvek stb.) létrehozását, valamint képes képek, táblázatok és egyéb elemek beszúrására.</p>
    <p>Egy szövegszerkesztő, mint például a <app>gedit</app>, <em>szövegfájlok</em> létrehozásához és szerkesztéséhez használható. A <app>gedit</app> által elmentett és a lemezen tárolt fájlok csak szöveget tartalmaznak.</p>
  </section>

  <section id="text-file-formats">
    <title>Szövegfájl formátumok</title>
    <p>Egy szövegszerkesztővel egyszerű jegyzeteket írhat szabad formátumú szövegként. De a szöveg követhet egy bizonyos <em>formátumot</em> is.</p>
    <p>Más programok szövegfájlokat fogadnak el bemenetként, beolvassák a bennük lévő szöveget, és előállítják az eredményt. Például a webböngészők olyan szövegfájlokat tudnak beolvasni, amelyek a HTML formátumot követik, és oldalaként jelenítik meg azokat.</p>
    <p>A szövegfájl formátuma határozza meg, hogy a tartalomnak hogyan kell felépülnie ahhoz, hogy a többi program megértse.</p>
  </section>

  <section id="examples">
    <title>Példák</title>

    <section id="example-documents">
      <title>Dokumentumok írása</title>
      <p>Érdekességként megjegyzendő, hogy egy egyszerű szövegszerkesztővel és szövegfájlokkal olyan dokumentumokat is lehet írni, mint amilyeneket egy szófeldolgozó készít.</p>
      <p>A korábbi HTML-példánkat véve, egy kép beillesztése egy külső képfájlra (például a lemezen, ugyanabban a könyvtárban tároltra) való hivatkozással történik. Noha a képfájl nem része a HTML-fájlnak, egy webböngésző tudja, hogy azt be kell ágyaznia az oldalba.</p>
    </section>

    <section id="example-source-code">
      <title>Forráskód</title>
      <p>A szövegfájlok nem korlátozódnak jegyzetek vagy dokumentumok írására. Egy másik terület a <em>forráskód</em> írása, vagyis egy szoftver fejlesztése programozási vagy parancsfájlleíró nyelvvel.</p>
    </section>
  </section>

  <section id="syntax-highlighting">
    <title>Szintaxiskiemelés</title>
    <p>Amikor szöveget írunk egy bizonyos formátumban (vagy „nyelven”), akkor nagyon hasznos a különböző típusú elemek szemmel látható megkülönböztetése, ha a szöveg egy részének különleges jelentése van. A különleges jelentések a nyelv <em>szintaxisától</em> függnek, vagyis attól, hogy hogyan kell a dolgokat felépíteni.</p>
    <p>Ez úgy történik, hogy színeket adunk a szöveghez (vagy más kiemelési jelentések: félkövér, dőlt, aláhúzott stb.).</p>
    <p>Fontos megjegyezni, hogy ezek a színek <em>nem</em> kerülnek elmentésre a fájlba. Ehelyett maga a szövegszerkesztő alkalmazás jeleníti meg így a szöveget a felhasználó számára.</p>
  </section>
</page>
